Národní strategie finančního vzdělávání 2.0

změnou chování k převzetí zodpovědnosti za svou finanční prosperitu

obsah

předmluva	1

východiska Strategie	2

přínosy Strategie	2

definice	3

cíle Strategie	3

cílové skupiny	4

odpovědnost	5

hodnocení projektů	7

předmluva

(bude doplněno)

východiska Strategie

O finančním vzdělávání se v České republice začalo hovořit v roce 2005. V roce 2007 Ministerstvo financí (MF) vydalo Strategii finančního vzdělávání, na jejímž základě byla zavedena povinná výuka finanční gramotnosti – na středních školách se začalo v roce 2009 a na základních školách v roce 2013. Česká republika se tak stala jednou z prvních zemí, které zavedly povinnou výuku finanční gramotnosti.

V roce 2008 byla založena Mezinárodní síť finančního vzdělávání (International Network on Financial Education; INFE) při Organizaci pro hospodářskou spolupráci a rozvoj (OECD), a Česká republika zastoupená MF se stala zakládajícím členem. Činnost INFE je unikátní, protože se jí neúčastní pouze členské země OECD, ale sdružuje 120 zemí celého světa.

V roce 2010 vláda schválila Národní strategii finančního vzdělávání, jež vymezuje hlavní problémy, principy finančního vzdělávání, prioritní úkoly a role klíčových aktérů a stanovuje provést revizi. Jejím výsledkem je předkládaný dokument – Národní strategie finančního vzdělávání 2.0 (Strategie).

Podklady pro vytvoření Strategie bylo vyhodnocení výsledků měření úrovně finanční gramotnosti dospělé populace České republiky, zaznamenávání trendů ve světě a příkladů dobré praxe v České republice i v zahraničí, poznatky členů Pracovní skupiny pro finanční vzdělávání (viz dále), výsledky veřejné konzultace a závěry mnohých bilaterálních jednání.

přínosy Strategie

Zvyšování úrovně finanční gramotnosti populace České republiky má dlouhodobý pozitivní dopad, a to na úrovni:

jednotlivce v posílení zodpovědného chování, lepší orientaci ve světě finančních služeb, ušetření nákladů vzniklých nevhodným výběrem finančních produktů a případným domáháním se svých práv, větší kontrole nad rodinnými financemi, snazším plánování a možnosti plnění svých snů

finančního trhu, neboť finančně gramotný zákazník efektivněji využívá finanční produkty, vzniká menší potřeba regulatorních zásahů ve prospěch ochrany spotřebitele a dochází ke snížení počtu řešených sporů

ekonomiky ve snižování úrovně zadlužení, předlužení a exekucí

státu ve snížení počtu lidí závislých na vyplácení dávek a ve zvýšení počtu ekonomicky aktivních lidí

definice

Finanční gramotnost je souhrn znalostí, dovedností a postojů nezbytných k dosažení finanční prosperity prostřednictvím zodpovědného finančního rozhodování.

Ke zvyšování finanční gramotnosti napomáhají jak finanční vzdělávání, tak i praktické zkušenosti se sjednáváním finančních produktů.

Finanční vzdělávání je proces směřující ke zvyšování úrovně finanční gramotnosti. Finanční vzdělávání by mělo být v souladu se standardem finanční gramotnosti a splňovat principy:

objektivity - informace jsou sdělovány objektivně bez subjektivního hodnocení

lze pracovat s reálnými daty a používat konkrétní ukázky produktů, vždy však na bázi nestrannosti

nejsou zatajovány důležité informace

nezávislosti - finanční vzdělávání je odděleno od marketingu

nepropaguje a nedoporučuje se konkrétní produkt, služba, poskytovatel apod.

při propagaci je transparentně uveden financující subjekt, není však nadužíváno jeho logo

odbornosti - je garantována správnost a relevantnost obsahu a dostatečné pedagogické a odborné schopnosti a dovednosti vzdělavatelů

zacílení - jsou zvoleny vhodné prostředky komunikace s ohledem na vymezenou cílovou skupinu

Projekt (program) finančního vzdělávání je soubor aktivit finančního vzdělávání konkrétního subjektu nebo skupiny subjektů, jehož cílem je zvýšení úrovně finanční gramotnosti stanovené cílové skupiny.

cíle Strategie

Zvyšování úrovně finanční gramotnosti vede k lepší orientaci v nabídce finančních produktů a k jejich vhodnějšímu využití. Okruh nároků na finanční gramotnost se zvyšuje zejména s ohledem na rostoucí nabídku a komplexnost finančních služeb, jejich digitalizaci a další inovace. Nižší ochota či schopnost jedince přizpůsobovat se tomuto vývoji brání získání praktických zkušeností, které jsou významným zdrojem zvyšování úrovně finanční gramotnosti.

Hlavním cílem Strategie je posílit osobní odpovědnost každého jedince za hospodaření se svými financemi. Jedná se o posun od znalostí k jejich aplikaci, tedy ke změně chování vedoucí k dosažení finanční prosperity své i v rámci rodiny prostřednictvím zodpovědného rozhodování ve světě financí.

Nástroje finančního vzdělávání a jejich měřitelné ukazatele jsou:

vzdělávání budoucí generace v rámci počátečního finančního vzdělávání

zvyšování úrovně finanční gramotnosti žáků ve všech uzlových bodech vzdělávací dráhy

zvyšování efektivity dalšího finančního vzdělávání dospělých

zlepšení spolupráce mezi relevantními subjekty finančního vzdělávání

zpětná vazba od členů PSFV

zpětná vazba od účastníků programů dalšího vzdělávání

posílení využívání výzkumu, měření a evaluace

pravidelná měření úrovně finanční gramotnosti dospělých

pravidelná měření PISA

pravidelná hodnocení žáků ve všech uzlových bodech vzdělávací dráhy

vyhodnocování projektů finančního vzdělávání

cílové skupiny

Cílem konzultace této části návrhu Strategie je identifikovat 2-3 prioritní skupiny v dalším finančním vzdělávání. Podmínkami pro jejich výběr je, aby: - byla daná cílová skupina jasně definovatelná - finanční vzdělávání dané cílové skupiny mělo co největší dopad - stát mohl na tuto skupinu nějakým způsobem dosáhnout, resp. ji „přiměl“ se vzdělávat. Měření úrovně finanční gramotnosti dospělé populace České republiky označilo jako nejohroženější skupiny obyvatel: - lidi se základním vzděláním a lidi s nejnižšími příjmy – velmi nízká úroveň znalostí i jejich praktická aplikace - učně a studenty a lidi mladší 30 let – malá praktická zkušenost - ekonomicky neaktivní lidi – velmi nízká úroveň znalostí a jejich ne příliš dobrá aplikace Z veřejné konzultace vyplývá potřeba zaměřit se zejména na (seřazeno podle četnosti odpovědí): - učitele a vzdělavatele - zaměstnance veřejného sektoru (sociální pracovníky, zaměstnance úřadů práce a obecních úřadů, policisty, vojáky, celníky atd.) - lidi s nízkými příjmy, resp. příjemce dávek - seniory Co se týče příjemců dávek, tato skupina osob je poměrně špatně definovatelná, na příjemce některých dávek může stát jen stěží dosáhnout. Definice cílové skupiny musí být konkrétnější. Pro informaci uvádíme definici dávek z webových stránek MPSV: Dávky státní sociální podpory = přídavek na dítě, rodičovský příspěvek, příspěvek na bydlení, porodné, pohřebné. Dalšími dávkami jsou: dávky pěstounské péče (příspěvek na úhradu potřeb dítěte, příspěvek při ukončení pěstounské péče, odměna pěstouna, příspěvek při převzetí dítěte), pomoc v hmotné nouzi (příspěvek na živobytí, doplatek na bydlení, mimořádná okamžitá pomoc), příspěvek na péči, dávky pro osoby se zdravotním postižením (příspěvek na mobilitu, příspěvek na zvláštní pomůcku, průkaz OZP). Jako nejefektivnější se tak jeví zaměřit se na lidi s nízkou finanční gramotností a/nebo na osoby, které těmto lidem mohou pomoci.

Hlavními cílovými skupinami dle této Strategie jsou

v rámci počátečního vzdělávání: žáci základních a středních škol

v rámci dalšího vzdělávání dospělých

nezaměstnaní a ostatní příjemci dávek státní sociální podpory

lidé v procesu oddlužení

S uvedenými cílovými skupinami souvisí nutnost vzdělávat také

stávající a budoucí pedagogy a

zaměstnance veřejného sektoru (sociální pracovníky, zaměstnance úřadů práce a obecních úřadů, policisty atd.)

Finanční vzdělávání těchto cílových skupin má pozitivní externality a multiplikační efekt – své vzdělání předávají dál lidem z ohrožených cílových skupin.

odpovědnost

Za plnění cílů Strategie odpovídá Pracovní skupina finančního vzdělávání.

pracovní skupina finančního vzdělávání (PSFV)

Svou činnost zahájila v srpnu 2006 jako jedna z podskupin Expertní skupiny pro finanční sektor, která byla zřízena usnesením vlády č. 1594.

je platformou, jejímž úkolem je naplňovat cíle Strategie, umožňuje výměnu informací a zkušeností

členy PSFV jsou ministerstva a jejich relevantní podřízené orgány, Česká národní banka, zástupci škol a dalších vzdělávacích institucí, profesní a spotřebitelská sdružení a neziskové organizace

členové zastupující profesní a spotřebitelská sdružení a neziskové organizace

dodržují principy finančního vzdělávání

vykazují aktivitu, tj.

mají alespoň jeden projekt finančního vzdělávání, o kterém pravidelně informují sekretariát PSFV a provádí jeho hodnocení

účastní se konzultací a práce v ad-hoc zřízených podskupinách PSFV

subjekty soukromého sektoru se aktivit v PSFV účastní obvykle prostřednictvím svých profesních sdružení

členové PSFV zveřejňují hodnocení svých projektů a příklady dobré praxe

plní úkoly vyplývající ze Strategie a dalších přijatých strategických, metodických a jiných dokumentů

schvaluje strategické, metodické a jiné dokumenty

člen PSFV je oprávněn navrhovat sekretariátu PSFV témata k projednání výborem PSFV

její činnost se řídí členským řádem

výbor PSFV

dohlíží na plnění cílů Strategie

navrhuje aktualizaci a tvorbu strategických, metodických a jiných dokumentů

schvaluje plán činnosti předložený sekretariátem

schvaluje vytvoření podskupin PSFV pro plnění konkrétních úkolů

výbor vede MF, dalšími členy jsou zástupci Ministerstva školství, mládeže a tělovýchovy, Ministerstva práce a sociálních věcí a České národní banky

sekretariát PSFV

je tvořen zástupci útvaru MF, který zabezpečuje oblast finančního vzdělávání

podílí se na tvorbě strategických, metodických a jiných dokumentů

podle potřeby navrhuje výboru PSFV vytvoření podskupiny PSFV pro plnění konkrétních úkolů

zabezpečuje a organizačně zajišťuje činnost PSFV, ad-hoc vytvořených podskupin a výboru PSFV

spolupracuje se členy PSFV a členy výboru PSFV

připravuje podklady pro PSFV i pro výbor PSFV

vytváří plán činnosti PSFV

spravuje webové stránky Proč se finančně vzdělávat? www.psfv.cz, na nichž na základě informací od dalších subjektů finančního vzdělávání zveřejňuje mj.:

subjekty, které se podílejí na naplňování cílů Strategie (státní sektor, soukromý sektor, vzdělávací a neziskové subjekty)

projekty finančního vzdělávání

Ministerstvo financí

je odpovědné za oblast finančního vzdělávání

vytváří politiku a koncepci finančního vzdělávání

zpracovává strategické návrhy a návrhy věcných řešení v oblasti finančního vzdělávání

zabezpečuje a zpracovává agendu finančního vzdělávání ve vztahu k orgánům EU, OECD a dalších mezinárodních organizací, zejména v Mezinárodní síti finančního vzdělávání INFE a jejích podskupinách

je odborným konzultantem při implementaci finančního vzdělávání do rámcových vzdělávacích programů pro základní a střední vzdělávání a navazující školní vzdělávací programy

řídí činnost PSFV a pracovních podskupin

vede výbor PSFV a zajišťuje činnost sekretariátu PSFV

zajišťuje pravidelná měření úrovně finanční gramotnosti dospělé populace

Ministerstvo školství, mládeže a tělovýchovy (MŠMT)

odpovídá za stav, strategii a rozvoj vzdělávacího systému

vydává rámcové vzdělávací programy (RVP)

ve spolupráci s Českou školní inspekcí, Národním institutem dalšího vzdělávání a Národním ústavem pro vzdělávání

implementuje standard finanční gramotnosti do RVP

zajišťuje vzdělávání pedagogických pracovníků v oblasti finančního vzdělávání

zajišťuje metodickou podporu pedagogům v oblasti finančního vzdělávání

tvoří učební materiály k finančnímu vzdělávání a poskytuje je pedagogům

pravidelně hodnotí výuku finanční gramotnosti v jednotlivých uzlových bodech vzdělávací dráhy

zajišťuje pravidelná měření úrovně finanční gramotnosti žáků základních a středních škol, včetně měření PISA

podporuje zařazení finančního vzdělávání pro budoucí sociální a pedagogické pracovníky na vyšších odborných a vysokých školách

uděluje akreditace vzdělávacím institucím a vzdělávacím programům v systému dalšího vzdělávání

je členem výboru PSFV

Ministerstvo práce a sociálních věcí (MPSV)

pracuje se skupinami osob ve ztížené sociální situaci

financuje sociální poradenství, jehož součástí je finanční vzdělávání

finančně vzdělává zaměstnance úřadů práce

akredituje kurzy dalšího vzdělávání pracovníků v sociálních službách a sociálních pracovníků

spolupracuje se sociálními partnery (odbory/zaměstnavateli)

je členem výboru PSFV

Ministerstvo průmyslu a obchodu (MPO)

podporuje vzdělávání spotřebitelů v rámci ochrany spotřebitele

spolupracuje se spotřebitelskými sdruženími

poskytuje finanční podporu spotřebitelským sdružením na realizaci projektů finančního vzdělávání u dospělé populace

Ministerstvo vnitra (MV)

zabývá se finančním vzděláváním jako jedním z nástrojů prevence kriminality

zvyšuje finanční gramotnost zaměstnanců státní správy a územní samosprávy a členů bezpečnostních sborů

spolupracuje s Probační a mediační službou při poskytování finančního vzdělávání vězňů

podporuje finančně vzdělávací aktivity obcí

Česká národní banka (ČNB)

poskytuje finanční i širší ekonomické vzdělávání

lektorsky zabezpečuje vzdělávací programy v systému dalšího vzdělávání pedagogických pracovníků

podporuje vysoké školy při zařazování výuky finanční gramotnosti pro budoucí sociální a pedagogické pracovníky

realizuje projekty finančního vzdělávání dospělých

je členem výboru PSFV

Agentura pro sociální začleňování

pomáhá obcím a městům při mapování a detailním poznávání problémů sociálně vyloučených lokalit a jejich obyvatel, při přípravě a nastavování dlouhodobějších procesů pro jejich řešení a při získávání financí na tyto postupy

propojuje místní subjekty, aby při sociálním začleňování spolupracovaly

úzce spolupracuje s lokalitami a přenáší informace z komunální úrovně ke státní správě

podílí se na formování státní politiky sociálního začleňování a její koordinaci

profesní sdružení

poskytují informační servis

finančně a odborně podporují projekty finančního vzdělávání

prosazují transparentnost nabízených finančních produktů a srozumitelnost smluvních podmínek včetně sazebníků

spotřebitelská sdružení a neziskové organizace

realizují projekty finančního vzdělávání

poskytují poradenství a ochranu práv spotřebitelů

prosazují transparentnost nabízených finančních produktů a srozumitelnost smluvních podmínek včetně sazebníků

vzdělávací instituce

realizují finanční vzdělávání v počátečním a dalším vzdělávání

v počátečním vzdělávání: základní a střední školy se státem garantovanými RVP poskytují žákům povinné finanční vzdělávání

v dalším vzdělávání: realizují finančně vzdělávací projekty pro konkrétní skupiny populace; vysoké školy posilují finanční gramotnost svých studentů, participují na projektech finančního vzdělávání a při přípravě budoucích pedagogů a sociálních pracovníků

média

zejména veřejnoprávní média poskytují prostor pro finanční vzdělávání, např. poskytují informace a varování z oblasti financí a hospodaření s penězi

další subjekty

subjekty, které hledají vhodnou příležitost pro podporu finančně vzdělávacích projektů

hodnocení projektů

Upozornění: Tato kapitola je určena ke konzultaci a není stanoviskem MF (není-li výslovně uvedeno). Jedná se o shrnutí podnětů vzešlých z veřejné konzultace a případný komentář MF k dané problematice. Na konci kapitoly jsou otázky k zodpovězení. Pokud bude po vyhodnocení konzultace zvolena některá z variant, budou doplněny do předchozího textu Strategie odpovídající úkoly a role.

Ve veřejné konzultaci vícero subjektů poukazuje na současnou situaci, v níž jakýkoli subjekt může nazývat projektem finančního vzdělávání jakoukoliv aktivitu bez ohledu na to, jestli se o finanční vzdělávání skutečně jedná. Ve svých odpovědích vyjádřila část respondentů potřebu stanovit hodnoticí kritéria projektů finančního vzdělávání. Bude-li nějaká varianta řešení vybrána, MF předpokládá, že k hodnocení projektů finančního vzdělávání vznikne samostatný dokument. Ten bude vytvořen a odsouhlasen členy PSFV, aby mohl být podle potřeby aktualizován (např. jako Standard finanční gramotnosti).

V současné době jsou na portálu Proč se finančně vzdělávat? v části „Projekty finančního vzdělávání“ zveřejněny ty projekty, u nichž mělo MF pocit, že se dají zařadit do kategorie finanční vzdělávání. MF si je vědomo neaktuálnosti a nekompletnosti výčtu.

Na MF se průběžně obrací spousta subjektů s žádostmi o zveřejnění jejich projektu či webových stránek. Tyto projekty z velké míry MF nezveřejňuje, neboť se zpravidla jedná o komerční stránky, které „prodávají“ informace, testy finanční gramotnosti apod. za poskytnutí osobních údajů návštěvníka. S ohledem na omezené kapacitní možnosti MF v současné době není možné posuzovat každý projekt a následně vyhodnocovat jeho plnou nezávislost. Pokud realizátory projektů zástupci MF neznají a není možné ověřit jejich nezávislost, zpravidla uveřejňuje MF informaci o nich v části „Zajímavé odkazy“.

varianty řešení

Sběr údajů o projektech finančního vzdělávání a jejich zveřejňování na portálu www.psfv.cz lze realizovat mnoha způsoby. Při navrhování řešení jsme vzali v potaz podněty zaslané ve veřejné konzultaci. Někteří z respondentů se přikláněli k hodnocení, evidenci či akreditaci subjektů, někteří spíše k evidenci či akreditaci konkrétních projektů. Část respondentů se vyslovila pro regulaci odvětví finančního vzdělávání. Možností regulace je nespočet, od regulace vstupu do odvětví, přes povinnou registraci projektů na portálu www.psfv.cz, až po dohled nad činností subjektů či splnění podmínek jejich projektů. Po interní diskusi se MF přiklání k názoru, že evidence či akreditace subjektů není vzhledem k náročnosti daného řešení v danou chvíli vhodná. Další text tak zaměřujeme pouze na evidenci či akreditaci projektů finančního vzdělávání, přičemž se nabízí několik variant řešení:

evidence projektů

členů PSFV

všech subjektů

zveřejňování projektů

hodnocení projektů

a.	dobrovolné

b.	povinné

akreditace projektů

dobrovolná

povinná

1: evidence projektů

Evidence představuje zasílání informací členů PSFV a případně dalších subjektů sekretariátu PSFV o finančně vzdělávacích projektech.

1a: evidence projektů členů PSFV

1a představuje nepřekročitelnou minimální variantu. Oproti současnému stavu je navíc v kapitole o odpovědnosti zakotvena povinnost členů PSFV pravidelně informovat sekretariát PSFV o svých projektech.

1b: evidence projektů dalších subjektů

Povinnost informovat sekretariát PSFV o svých finančně vzdělávacích projektech budou mít všechny subjekty, které je poskytují. Nevýhodou je problematika získávání a vynucování informací od subjektů, kteří nejsou členy PSFV.

2: zveřejňování projektů

MF získané informace z variant 1a či 1b zveřejní na stránce www.psfv.cz.

3: hodnocení projektů

Jednotlivé projekty budou stejně jako ve variantě 2 zveřejněny na stránce www.psfv.cz, ale zároveň i hodnoceny.

Stanovení hodnoticích kritérií má následující výhody

- jasná pravidla

- v případě potřeby rychlejší orientace v široké nabídce různých projektů

- lepší všeobecný přehled o projektech finančního vzdělávání v České republice a rychlejší orientace v široké nabídce

- nepřímo zvýšení kvality projektů finančního vzdělávání

- splnění podmínek povede k určité neformální či formální nálepce vhodného projektu finančního vzdělávání, která může být využita v další komunikaci projektu, resp. PSFV poskytne v zásadě záštitu danému projektu

Nevýhodami oproti předchozím variantám jsou

- administrativní a časová náročnost

- nutnost pravidelného následného přehodnocování projektů

3a: hodnocení projektů – dobrovolné

Zveřejňované projekty budou hodnoceny nezávislým subjektem podle předem stanovených kritérií, která budou stanovena v rámci PSFV. Hodnocení bude prováděno na dobrovolné bázi.

3b: hodnocení projektů – povinné

Zveřejňované projekty budou hodnoceny nezávislým subjektem podle předem stanovených kritérií, která budou stanovena v rámci PSFV. Hodnocení bude prováděno povinně u každého projektu.

4: akreditace projektů

U těchto variant budou za pomoci členů PSFV předem stanovena kritéria, podle kterých budou projekty akreditovány. Akreditovaný projekt tedy splňuje předem daná kritéria a může být považován za určitou známku kvality.

4a: akreditace projektů – dobrovolná

Akreditace bude probíhat na dobrovolné bázi, jednou z variant je časové omezení akreditace. Pokud nebudou splněna stanovená kritéria, akreditace nebude udělena. Na stránkách www.psfv.cz budou zveřejněny pouze akreditované projekty.

4b: akreditace projektů – povinná

Oproti variantě 3a bude akreditace povinná pro všechny finančně vzdělávací projekty.

Otázky k zodpovězení

Souhlasíte s navrženými cílovými skupinami?

Pokud ne, uveďte důvod Vašeho nesouhlasu.

Jaké jiné cílové skupiny navrhujete, a jaké k tomu máte důvody?

Domníváte se, že webové stránky jsou projektem finančního vzdělávání?

Domníváte se, že je vhodné stanovit hodnoticí kritéria? Pokud ano, jaká by tato kritéria měla být?

Pokud ano, jaká by tato kritéria měla být?

Kdo by měl být nezávislým subjektem, který by podle Vás měl hodnotit projekty finančního vzdělávání?

Pokud jste uvedli variantu c, uveďte prosím, kdo by měl hodnocení provádět:

Označte, jakou variantu evidence a zveřejňování údajů o projektech preferujete?

Navrhujete nějaké modifikace Vámi zvolené varianty? Jaké?

Se kterou variantou zásadně nesouhlasíte a z jakého důvodu?

Postrádáte nějakou variantu? Navrhněte prosím jiné řešení: